SLM 31893 - Husmodell, bostadshus på Stenbrovägen i Nyköping
Objekttyp
Samling
Titel
SLM 31893 - Husmodell, bostadshus på Stenbrovägen i Nyköping
Anmärkning
Husmodell, stor röd trävilla. Stenbrovägen, Nyköping. Gården med staket och häck av mossa, vilken är skadad.
Tillverkad inför utställning under Byggnadsvårdsåret 1975, se vidare arkivmaterial.
Stenbrovägen 12-14 uppfördes som modellhus för de parhus som är en del av bebyggelsen i de kvarter som byggdes av Egnahemsföreningen Nyköpings villastad på "Flodmanska täpporna"/ NK-epoken i Nyköping 1904-1973, Sigge Johansson
Etableringen av NK:s verkstäder medförde en bostadsbrist som gjorde det svårt för anställda att få lämpliga bostäder. Med en aktiv byggnadspolitik och förmåner kunde duglig och yrkeskunnig personal rekryteras. För att klara detta bestöt NK att medverka till bildandet av ett särskilt bolag för byggande av arbetarebostäder. Staden hade ca 8 000 invånare och det vanliga var lägenheter i privatägda hyreshus. Bostadsfrågan togs upp i stadsfullmäktige 1904.
Snart visade det sig att NK-anställda ville bygga egna hem. Ett bolag bildades, NK var en av delägarna. Bolaget Nicopia skulle bygga ett bostadshus med 32 en- och tvårumslägenheter. 1908 bildades Egnahemsföreningen Nyköpings Villastad för dem som ville skaffa egna hus. Föreningen byggde och ägde husen, medlemmarna hyrde och förvaltade dem. Sparbanken bidrog med lån och NK, som enda företag i Nyköping med samma möjlighet, erbjöd ett topplån och hela produktionskostnaden (tomt och byggkostnad) kunde lånefinansieras. De anställda erbjöds hyreskontrakt och betalade med löneavdrag. 15 tomter per år utbjöds och fördelades genom lottdragning. Ur "NK-epoken i Nyköping 1904 - 1973" av Sigge Johansson.
Tillverkad inför utställning under Byggnadsvårdsåret 1975, se vidare arkivmaterial.
Stenbrovägen 12-14 uppfördes som modellhus för de parhus som är en del av bebyggelsen i de kvarter som byggdes av Egnahemsföreningen Nyköpings villastad på "Flodmanska täpporna"/ NK-epoken i Nyköping 1904-1973, Sigge Johansson
Etableringen av NK:s verkstäder medförde en bostadsbrist som gjorde det svårt för anställda att få lämpliga bostäder. Med en aktiv byggnadspolitik och förmåner kunde duglig och yrkeskunnig personal rekryteras. För att klara detta bestöt NK att medverka till bildandet av ett särskilt bolag för byggande av arbetarebostäder. Staden hade ca 8 000 invånare och det vanliga var lägenheter i privatägda hyreshus. Bostadsfrågan togs upp i stadsfullmäktige 1904.
Snart visade det sig att NK-anställda ville bygga egna hem. Ett bolag bildades, NK var en av delägarna. Bolaget Nicopia skulle bygga ett bostadshus med 32 en- och tvårumslägenheter. 1908 bildades Egnahemsföreningen Nyköpings Villastad för dem som ville skaffa egna hus. Föreningen byggde och ägde husen, medlemmarna hyrde och förvaltade dem. Sparbanken bidrog med lån och NK, som enda företag i Nyköping med samma möjlighet, erbjöd ett topplån och hela produktionskostnaden (tomt och byggkostnad) kunde lånefinansieras. De anställda erbjöds hyreskontrakt och betalade med löneavdrag. 15 tomter per år utbjöds och fördelades genom lottdragning. Ur "NK-epoken i Nyköping 1904 - 1973" av Sigge Johansson.
Museikod
SLM
Bildnr / samlingsnr / inventarienr
31893
Tillkomsttid start
1975
Historik
Nyköping, Jönåker/Rönö/Oppunda, Nyköping, Södermanland, Södermanland, Sverige
Förvärvsdatum
1975
Sakord
Modell
Specialbenämning
Hus
Material
Trä
Längd (mm)
590
Bredd (mm)
414
Tillverkning - Land
Sverige
Tillverkning - Län
Södermanland
Tillverkning - Kommun
Nyköping
Tillverkning - Härad
Jönåker/Rönö/Oppunda
Tillverkning - Ort
Nyköping
Utställd/publicerad
2004-09-16 - 2004- 09-29 Utställning: NK 100 år - Pelles Lusthus
Källhänvisning
hämtad 15 augusti 2024, https://cust.kulturhotell.se/c24/items/show/316254.