SLM M025640 - Runsten, Husby-Rekarne kyrka 1942
Runsten, runinskrift med tre drakar i relief som slingrar sig runt varandra, på kyrkogården vid Husby-Rekarne kyrka år 1942.
Objekttyp
Titel
SLM M025640 - Runsten, Husby-Rekarne kyrka 1942
Anmärkning
Södermanlands runinskrifter 92 (Sö 92)
"Runstenen på kyrkogården, kan trots den söderslagna vänstra kanten, gott sägas vara det elegantaste prov på sörmländsk runristarkonst"
[…]
"Ett minne från den äldsta anläggningen är den runsten, som numera står rest i kyrkogårdens sydvästra horn. Den praktfulla drakslingan är huggen i relief, och den skadade inskriften lyder: '...lit. raisa.st...rysu.bro...sin.ha...audstr...bali...'. Innebörden är klar: 'N N) låt resa stenen (efter) Rysu, sin broder. Han (for i) österled. Bali (ristade)'. Bali eller Balle, som han vanligen kallas, är en av våra mera kända runomästare, och han anses ha varit verksam tiden 1050-1070. Under 1600-talet, då den medeltida kyrkans fönster vidgades, blev stenen inmurad som fönsterbänk men framtogs åter senare och utgör nu kyrkogårdens förnämsta prydnad" /Ur Husby Rekarne kyrka (1942) sidan 4, 15
"Runstenen på kyrkogården i Husby är huggen i sandsten, så att ormflätan ligger som ett upphöjt band på stenens yta. En gång var de re ormarna i flätan säkerligen målade i olika färger för att mönstret skulle bli tydligare"
[…]
"Den intressantaste runstenen kommer från kyrkan. Omkring år 1680 hittades den i en grav och lades som fönsterbänk i kyrkan, och då högg man söner inskrifter. På 1800-talet blev stenen emellertid uttagen och 1934 återfanns en del av den borthuggna inskriften. Nu står stenen rest på kyrkogården och är ett av de bästa exemplen vi har i Södermanland på 1000-talets eleganta konst. Tre drakar i relief slingrar sig om varandra huggna i den grå sandstenen. Inskriften är mycket kortfattad och ofullständig: "... lät resa st (enen denna efter) … rysu, sin broder. Han (dog?) österut. Balle (ristade)". Går får vi således veta att en man från Husby farit i österled över de ryska floderna, samt a hans minne hållits i helgd, genom att den frän gränstrakterna mellan Uppland och Västmalnand kände Balle engagerats att göra minnesstenen" / Ur Husby Rekarne kommun (1965), sidan 20, 22
"Stenen står vid kyrkogårdsmuren, strax innanför den södra grinden. Hit fördes den omkring 1860 efter att under närmare 200 år suttit inmurad som fönsterbänk vid ett av kyrkfönstren. Ursprungligen hade den hittats i en grav under 1600-talet. En av de borthuggna delarna hittades 1936 vid Åläng i Husby. Den i elegant reief huggna stenen är gjord av den kände runkonstnären Balle, som främst varit verksam i sydvästra Uppland och på Selaön. '... lät göra stenen (efter) .... sin broder. Han ... österut. Balle" /Ur Runstenar i Södermanland (1984)
"Runstenen vid bogårdsmuren har tidigare legat som fönsterbänk inne i kyrkan. Den togs fram på 1600-talet. Den lilla delen, som satts dit på senare tid, hade legat som en trappa i Ålläng" /Ur "Forntiden i Husby-Rekarne" i "Husby-Rekarne Hembygdsförenings årsskrift nr 3 (1995), sidan 9
Litteraturtips:
"Balles runor på avvägar" i "Husby-Rekarne Hembygdsförenings årsskrift nr 16 (2005), sidan 19
"Forntiden i Husby-Rekarne med omnejd (del II)" i "Husby-Rekarne Hembygdsförenings årsskrift nr 19 (2008), sidan 18-19
"Runstenen på kyrkogården, kan trots den söderslagna vänstra kanten, gott sägas vara det elegantaste prov på sörmländsk runristarkonst"
[…]
"Ett minne från den äldsta anläggningen är den runsten, som numera står rest i kyrkogårdens sydvästra horn. Den praktfulla drakslingan är huggen i relief, och den skadade inskriften lyder: '...lit. raisa.st...rysu.bro...sin.ha...audstr...bali...'. Innebörden är klar: 'N N) låt resa stenen (efter) Rysu, sin broder. Han (for i) österled. Bali (ristade)'. Bali eller Balle, som han vanligen kallas, är en av våra mera kända runomästare, och han anses ha varit verksam tiden 1050-1070. Under 1600-talet, då den medeltida kyrkans fönster vidgades, blev stenen inmurad som fönsterbänk men framtogs åter senare och utgör nu kyrkogårdens förnämsta prydnad" /Ur Husby Rekarne kyrka (1942) sidan 4, 15
"Runstenen på kyrkogården i Husby är huggen i sandsten, så att ormflätan ligger som ett upphöjt band på stenens yta. En gång var de re ormarna i flätan säkerligen målade i olika färger för att mönstret skulle bli tydligare"
[…]
"Den intressantaste runstenen kommer från kyrkan. Omkring år 1680 hittades den i en grav och lades som fönsterbänk i kyrkan, och då högg man söner inskrifter. På 1800-talet blev stenen emellertid uttagen och 1934 återfanns en del av den borthuggna inskriften. Nu står stenen rest på kyrkogården och är ett av de bästa exemplen vi har i Södermanland på 1000-talets eleganta konst. Tre drakar i relief slingrar sig om varandra huggna i den grå sandstenen. Inskriften är mycket kortfattad och ofullständig: "... lät resa st (enen denna efter) … rysu, sin broder. Han (dog?) österut. Balle (ristade)". Går får vi således veta att en man från Husby farit i österled över de ryska floderna, samt a hans minne hållits i helgd, genom att den frän gränstrakterna mellan Uppland och Västmalnand kände Balle engagerats att göra minnesstenen" / Ur Husby Rekarne kommun (1965), sidan 20, 22
"Stenen står vid kyrkogårdsmuren, strax innanför den södra grinden. Hit fördes den omkring 1860 efter att under närmare 200 år suttit inmurad som fönsterbänk vid ett av kyrkfönstren. Ursprungligen hade den hittats i en grav under 1600-talet. En av de borthuggna delarna hittades 1936 vid Åläng i Husby. Den i elegant reief huggna stenen är gjord av den kände runkonstnären Balle, som främst varit verksam i sydvästra Uppland och på Selaön. '... lät göra stenen (efter) .... sin broder. Han ... österut. Balle" /Ur Runstenar i Södermanland (1984)
"Runstenen vid bogårdsmuren har tidigare legat som fönsterbänk inne i kyrkan. Den togs fram på 1600-talet. Den lilla delen, som satts dit på senare tid, hade legat som en trappa i Ålläng" /Ur "Forntiden i Husby-Rekarne" i "Husby-Rekarne Hembygdsförenings årsskrift nr 3 (1995), sidan 9
Litteraturtips:
"Balles runor på avvägar" i "Husby-Rekarne Hembygdsförenings årsskrift nr 16 (2005), sidan 19
"Forntiden i Husby-Rekarne med omnejd (del II)" i "Husby-Rekarne Hembygdsförenings årsskrift nr 19 (2008), sidan 18-19
Museikod
SLM
Bildnr / samlingsnr / inventarienr
M025640
Tillkomsttid start
1942
Upphovsrättsinnehavare
Södermanlands hembygdsförbund
Motiv
Husby-Rekarne kyrka, Husby Rekarne, Husby-Rekarne, Västerrekarne, Eskilstuna, Södermanland, Södermanland, Sverige
Motivkategori
Bildtyp
Påsikt: Sv/V
Material (foto)
Papper
Utställd/publicerad
1942: "Husby Rekarne kyrka", Sörmländska kyrkor 8 av Aron Andersson, sidan 15.
1965: "Husby Rekarne kommun" av Ivar Schnell. Södermanlands hembygdsförbunds sockenbeskrivningar för hembygdsundervisning nr 20, sidan 21
1965: "Husby Rekarne kommun" av Ivar Schnell. Södermanlands hembygdsförbunds sockenbeskrivningar för hembygdsundervisning nr 20, sidan 21
RAÄ-nummer
Husby-Rekarne 4:1
Källhänvisning
hämtad 21 augusti 2024, https://cust.kulturhotell.se/c24/items/show/362191.
Publikationer
- Schnell, Ivar (1965). Husby Rekarne kommun: Sockenbeskrivning 20 [Häfte]. Eskilstuna: Södermanlands hembygdsförbund (Södermanlands hembygdsförbunds sockenbeskrivningar för hembygdsundervisning). s. 21.
- Andersson, Aron (1942). Husby Rekarne kyrka: Sörmländska kyrkor 8 [Häfte]. Eskilstuna: Södermanlands hembygdsförbund (Sörmländska kyrkor). s. 15.